|
|
|
|
|
Historie ... |
Nová Hradečná |
...
nejvyšší hora Úsovské vrchoviny.
|
![](obr/hist41m.jpg) |
Zajímavosti a pověsti |
|
Zalesněný hřbet vypínající se nad Libinou s
vrcholem zakončeným mohutnou skálou.V je lese mnoho roztroušených balvanů a
bloků bílé, velmi pevné horniny - balvany kvarcitu.(stáří asi 380 mil. let
).
Pro znalce kamenů nabízí vrcholové skalisko
ještě další zajímavost. Skála, původně slepenec (tedy zpevněný
štěrk), obsahuje původní křemenné valounky a oblázky. Horotvorný tlak v
dávných dobách však zničil jejich původní tvar a vyválcoval je do podoby
protáhlých širokých nudliček. Málokde u nás je něco podobného k vidění.
Na jihozápad je řada skalek kolem Kočičí
skály (557 m n, m.), na sever několik skal, zvaných Tři kameny
(558 metrů n. m.). Tři kameny jsou z geomorfologického hlediska ještě
zajímavější než samotné Bradlo. Najdeme zde i skalní kovadlinu a
menší skalku, připomínající kamenný stůl. Maximální výška skal činí 12 m.
Geologicko-mineralogickou zajímavostí jsou drobné ledvinité agregáty hnědého
goethitu na stěnách některých trhlin, viditelné místy i na povrchu skal.
Tato křemenné horniny díky své tvrdosti a odolnosti podléhá méně zvětrávání
a odnosu než okolní horniny, a proto hřbet Bradla vyčnívá nad své
okolí jako tak zvaný tvrdoš neboli suk. Na něm je ještě několik skalních
útvarů. Největší z nich je vlastni Bradlo, 23 m vysoká skalní hradba. Vystup
na vrchol je již od konce minulého století upraven a zabezpečen a od té doby
je Bradlo významným kruhovým rozhledovým bodem. Je odtud kruhový rozhled, i
když v současné době na několika místech poněkud narušen vzrostlými stromy.
Je vidět Hrubý Jeseník, Kralický Sněžník, celý Hornomoravský úval
a za zvlášť jasného počasí i Hostýn.
Slouží k astronomicko-geodetickym měřením, je
trigonometrickým bodem I. řádu. Dlouhou historii má využívání tohoto
památného místa k hromadným akcím, společným výletům, slavnostem a
manifestacím zejména národnostního charakteru. Pod Bradlem totiž před rokem
1945 probíhala dělící čára mezi německým a českým etnikem a vrchol sloužil
oběma skupinám k uvolňování národnostních vášní. Němci zde pořádali
slavnosti o první květnové neděli a o slunovratu. Protože však Bradlo leželo
blízko národnostní hranice (Horní Libina, Obědné, Nedvězí, Kamenná
byly německé, Veleboř a Lipinka české obce), pořádali zde
národní slavnosti také Češi. První taková slavnost za účasti tisíců lidí a
několika pěveckých sborů se konala 20, června 1897. V nacionálně vyostřené
době druhé poloviny třicátých let se na Bradle pořádaly české
slavností hraničářů. Němečtí nacionální fanatici zde zase v té době
zažehovali velké hákové kříže napuštěné hořlavinou. Poslední česká
manifestace se na Bradle konala v roce 1948. |
![](obr/hist42m.jpg) |
Pověsti |
|
Česká pověst říká, že v Lipince žil kdysi
lakomý sedlák Kapsa, který upsal duši ďáblu, aby zbohatnul. Ve smlouvě si však
vymínil, že až si pro něj ďábel jednou přijde, musí napřed vykonat práci,
kterou mu uloží. Když přišel jeho čas, uložil mu, že musí poblíž Lipinky
postavit přes noc z kamene 20 m vysoký hrad, a to dřív, než zakokrhá
kohout. Ďábel s početnou družinu čertů pak stavební materiál na místo, kde je
dnes na Bradle skála. Když už byl hrad téměř hotov, zakokrhal kohout a všichni
čerti pustili balvany, které zrovna nesli, na zem a zmizeli v pekle. Tak
pověst vysvětluje jednak tvar a velikost skály na Bradle, jednak množství
kamenů, bloků a skalek na celém Bradelském hřbetu.
Bradlo prý je také pozůstatkem schodů, které
začal stavět ďábel s úmyslem dobýt příbytek nebeského otce, Pána Boha. Bůh
však byl na stráži a blesky rozmetal ďáblovo dílo. Kameny v bradelském lese,
obrostlé mechem, kapradím a jinými rostlinami, spolu se skálou uprostřed,
připomínají dávný spor nebeských a pekelných mocností.
Na severní straně je pod nakupenými balvany
vidět puklina ve skále, která se ztrácí uvnitř skaliska. Odedávna si lid
vypravoval, že tudy lze vniknout do prostranných komnat zříceného hradu, jež
jsou prý naplněny pohádkovými poklady. Puklina je ale těsná a není možné se
tudy protáhnout. Říká se, že se přesně o půlnoci v den sv. Filipa a Jakuba
skály na hodinu rozestupují a umožňují projít dovnitř. Kdysi tam šla jedna
chudá žena z blízké Veleboře. Manžel jí před časem zemřel a nouze a
bída ji dohnaly téměř k zoufalství. Právě od hradčanského kostelíka zazněla
hodina dvanáctá. Tu prý země zaduněla tak strašným praskotem, že dítě
křečovitě objalo matku kolem krku a počalo zděšeně plakat. Žena je ale od sebe
odtrhla a jako beze smyslů se hnala do podzemí průchodem, který se tu
znenadání před ní otvíral. Dlouho bloudila temnými chodbami; ale hledané
poklady nikde nebylo vidět. Celá zklamaná a zkormoucená se konečně vracela. U
východu se ohlížela po svém jedináčkovi. Dítě tu nebylo. Matku pojal
nevýslovný strach: běhala po lese, volala, lomila rukama, ale nadarmo. Tu
připadlo jí na mysl, zda dítě za ní nevběhlo do skalního bludiště; jako šílená
se tedy hnala nazpět ku Bradlu. Skály se již mezitím opět zavřely. Pod balvany
viděla jen nepatrnou skulinu, z níž se ozýval úpěnlivý hlas dítěte. Po
několika dnech našli dřevaři matku pod Bradlem bez života. Od té doby se skála
více neotvírá. O první májové noci je prý možné ve skále zaslechnout tklivý
dětský pláč.
Jiná obdoba pověsti vypráví, že žena, která
toužila po bohatství, vzala s sebou do skály své dítě. Vběhla do sálu s
pokladem, dítěti dala na hraní zlatý prsten a sobě nabrala tolik zlata,
stříbra a drahokamů, že se stěží dopotácela ven. Na dítě zapomněla. Když se o
chvíli později chtěla pokladem pokochat, uviděla jen listí a jehličí. V tom
okamžiku z touhy po bohatství procitla a vzpomněla si na dítě. Utíkala zpět,
ale skálu již našla uzavřenou. Ve smutku a v hlubokém žalu čekala matka na
další Květnou neděli, až se skála znovu otevře. Když se jí opět po roce
podařilo proniknout do jeskyně, uchopila své dítě, které jí bylo nade vše a
spěchala ven. Po pokladu více již netoužila… |
![](obr/hist43m.jpg) |
Obr. Vrchol Bradna * kůlna pod vrcholem * skály
na Bradle |
|
Podle : (František Poštulka:
Pověsti ze severní Moravy 1897), In: zpráva M. Kučera (http://www.jesen.cz),
2008
|
|
|
|
|
|
|
|
|